Posljednjih desetljeća, tehnologija sve više napreduje, a naše društvene navike se mijenjaju. Napretkom tehnologije, promijenili su se načini na koje primamo i obrađujemo informacije, formiramo mišljenja i stavove te oblikujemo vlastite vrijednosti. No, kako to sve zapravo utječe na mlade i društvo?
Tehnologija je način korištenja znanja, vještina i organizacijskih modela u provedbi nekoga procesa, odražava se na društvenu organizaciju, moć, načine potrošnje i obiteljske odnose. Mnogi su danas dostupni na društvenim mrežama 24 sata što uskraćuje njihov društveni život. Mladi se često izoliraju da zaborave stvaran život. Ponekad bismo se mogli zapitati živimo li doista u stvarnosti ili svijetu tehnologije!? Iako je poznavanje tehnologije danas vrlo bitno, trebali bismo ipak ograničiti vrijeme koje provodimo na uređajima, tako ćemo smanjiti izoliranost iz stvarnog života i posvetiti se stvarnom društvu.
UTJECAJ TEHNOLOGIJE NA MLADE
Nekritično i prekomjerno korištenje može imati negativan utjecaj na psihosocijalno zdravlje kod mladih. Usamljenost je osjećaj nepovezanosti sa svojom okolinom. Može se javiti i dok smo okruženi gomilom ljudi, npr. slučaj kada sjedimo u društvu u kojem svi većinu vremena tipkaju na mobitel. Ovakva vrsta usamljenosti se često odražava na mladima.
Slabije vještine socijalne komunikacije, rizici ovisnosti, nedostatak tjelesne aktivnosti, druženja, strpljivosti, ustrajnosti i usredotočenosti na jedan zadatak, nedostatak samokritičnosti i odgovornosti, povećanje agresivnosti i vršnjačkog nasilja (engl. cyberbullying), narušavanje privatnosti, rizici izloženosti pornografiji i pedofiliji nedostatci su koje potvrđuje veliki broj istraživanja. Negativan utjecaj na stvaranje slike o sebi i sklonost razvoju depresije, nerealna percepcija stvarnosti, poremećaji sna, letargija, naglašena napetost, problemi pažnje i koncentracije, još su neki od nedostataka tehnologije i utjecaja na mentalno zdravlje djece i mladih.
![](https://usred.hr/wp-content/uploads/2022/05/Drustvo-na-mobitelu.jpg)
TEHNOLOGIJA U DJEČJEM SVIJETU
No, čini se da se dobna granica spušta još i niže. Koliko ste puta u zadnjih nekoliko godina vidjeli bebu u kolicima kako drži pametni telefon? Zapravo, mogli bismo reći svakodnevno, zato što su njihovi roditelji vrlo često u strci i kako bi umirili djecu, puste im neki sadržaj na YouTubeu ili slično. Kod djece rane dobi ističe se negativan utjecaj na razvoj govora i komunikacije. Brojni drugi stručnjaci preporučuju i da prije treće godine života dijete nema potrebe provoditi bilo kakvo vrijeme ispred ekrana.
Broj sati provedenih uz ekrane prema dobi
UTJECAJ TEHNOLOGIJE NA PONAŠANJE
Društvene mreže (Facebook, TikTok, Snapchat, Instagram, Twitter itd.) oduzimaju veliki dio vremena mnogih ljudi, posebice mladih odraslih osoba i adolescenata koji bez imalo straha javno dijele svoje podatke i fotografije. Internet je potpuno promijenio svijet oko nas, oblikovao našu percepciju svijeta, usmjerio našu pažnju u određenom smjeru i potaknuo određena ponašanja. Umjesto odlazaka u dućan, ljudi se sve češće odlučuju na kupovinu preko interneta iz udobnosti vlastitog doma.
OBRAZOVANJE UZ TEHNOLOGIJU
Mogli bismo reći da su djeca „digitalni urođenici“ našega doba i često su puno upućenija u uporabu novih tehnologija nego roditelji, njihovi učitelji i drugi. U današnje vrijeme upotreba informacijsko-komunikacijskih tehnologija u nastavi je nezaobilazna, što nameće potrebu za nadogradnjom alata za e-učenje, ali isto tako i za razvijanjem novih. Danas možemo zahvaljujući tehnologiji bez obzira na obveze (posao, obitelj i dr.) te dnevna opterećenja koja su možda prije onemogućavala upis željenog fakulteta ili dostizanja stupnja obrazovanja ispuniti svoj potencijal. Većina fakulteta nudi „učenje na daljinu“ gdje upravo korištenjem modernih tehnologija i alata ostvarujemo pristup obrazovanju, tempom koji sami određujemo, te uz pomoć tehnologije dolazimo do svog krajnjeg cilja.
KOMUNIKACIJSKI STILOVI
Komunikacijski stilovi nakon uvođenja mobilnih tehnologija i njihovoga povezivanja s internetskom infrastrukturom značajno su se promijenili. Sadržaj i značenje poruka te način razmjene poruka proizlaze iz okolnosti da smo stalno vidljivi, pišemo skraćene poruke, koristimo zamjenske znakove (emotikone), ne obraćamo pažnju na fizički svijet oko nas jer moramo odmah i na sve odgovoriti, a većinu naših društvenih obveza, preselili smo „online“.
OVISNOST O INTERNETU
Svjesni smo da djeca koja se rađaju zadnjih nekoliko godina znatno drugačije odrastaju nego njihovi roditelji. Znaju puno više o tehnologiji, vrlo rano se priključe na internet i puno su spretniji u korištenju tehnoloških uređaja. Zbog toga roditeljska uloga postaje još složenija nego što je bila dosad, a odgajanje novih generacija nerijetko stvara frustracije zbog nemogućnosti nošenja s novim izazovima.
Jedanput kada se priključe na internet, ljudi ulaze u veliki rizik stvaranja ovisnosti o internetu. Iako ovakva vrsta ovisnosti još uvijek nema službenu dijagnozu, dosadašnja istraživanja su pokazala da postoji veliki broj ljudi koji pokazuju slične elemente ponašanja koji su zajednički ponašanju ljudi ovisnih o tvarima.
TEHNOLOGIJA U SVAKODNEVNOM ŽIVOTU
Promatrajući mlade ljude samo jedno popodne u bilo kojem parku ili kafiću, možete vrlo jednostavno shvatiti kako se oni danas druže. Nakon što sjednu, prvo uzmu mobitel, otvore svoje profile na društvenim mrežama i ulaze u svijet iz kojega više ni sami ne znaju izaći.
Zastrašujuća je činjenica da je danas teško vidjeti mlade ljude koji tijekom šetnje gradom ne tipkaju po mobitelu ugrožavajući tako svoju sigurnost, ne gledajući na cestu kojom hodaju, sudarajući se s drugim ljudima itd. Svako malo možete uočiti i one koji zastaju nakon svakih pet metara i fotografiraju.
Mnogi će se složiti da bi danas bio pravi izazov sjesti s nekim na kavu i ugasiti mobilni telefon. Nažalost, tehnologija nam je ušla u svaki trenutak u danu, a malo tko će to priznati jer nam je i samima teško priznati da ne možemo kontrolirati svoje ponašanje u nekim situacijama pa stalno pregledavamo imamo li kakvu novu obavijest, poruku ili poziv.
No, tehnologija nam može biti korisna samo onda kada mi naučimo upravljati njom, a ne ona nama.